Læring om læring er en åpen journal for deling av refleksjoner rundt læring – gjerne med utgangspunkt i egen utprøving eller utvikling av læringsformer, undervisningsformer, vurderingsformer, teknologi og tjenester, læringsareal og kombinasjoner av disse. Journalen har ISSN 2535-4108
All innhold i Læring om læring er publisert med cc lisens Navngivelse-IkkeKommersiell-Ingen bearbeidelser 4.0 Internasjonal (CC BY-NC-ND 4.0) Du har lov til å Dele — kopiere, distribuere og spre verket i hvilket som helst medium eller format På følgende vilkår: Navngivelse — Du må oppgi korrekt kreditering IkkeKommersiell — Du kan ikke benytte materialet til kommersielle formål. IngenBearbeidelser — Dersom du remixer, bearbeider eller bygger på materialet, kan du ikke distribuere det endrede materialet.
Vi presenterer en utradisjonell skriveoppgave for matematikkstudenter. Målet med oppgaven er å skape begeistring over (skriving i) eget fag, og å bidra til en bevisstgjøring rundt disiplinens egenart. Vi deler også erfaringer fra vår egen bruk av oppgaven i et førsteårsemne.
Copyright (c) 2025 Torkil Stai http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Between Shortcut and Learning Path: What Happens When AI Moves into the Classroom?
Artificial intelligence (AI) has rapidly become an integral part of students’ learning environments. Tools such as ChatGPT provide new opportunities for support, inspiration, and efficiency, while simultaneously challenging established norms of independent work, assessment, and academic integrity. This article discusses how AI can be employed as a learning tool rather than a shortcut in higher education. Drawing on examples from teaching practice and student experiences, it explores how AI can promote reflection, critical thinking, and metacognitive awareness when used deliberately and with clear pedagogical grounding. At the same time, the article highlights the need to develop new forms of assessment, digital guidelines, and ethical frameworks that safeguard both learning and integrity. The aim is to contribute to a renewed understanding of AI as a collaborative partner in learning rather than a threat to it. Keywords: artificial intelligence, learning, assessment, digital literacy, higher education
Copyright (c) 2025 Dharany Thurairajah, Janne Eldevik http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
"Lost in translation": Utfordringer og mestringsstrategier for faglærere og studenter i et flerkulturelt læringsmiljø
SAMMENDRAG: Rapporten undersøkte hvordan språk- og kulturbarrierer påvirker læring og undervisning i høyere utdanning på NTNU. Studien er gjennomført som en del av UNIPED-kurset og bygger på kvalitative data fra observasjoner og semistrukturerte intervjuer med både internasjonale og norske faglærere og studenter i tre ulike undervisningsscenarier. Funnene viser at språkbarrierer, pedagogiske tradisjoner fra opprinnelsesland og manglende kulturforståelse skaper gjensidige utfordringer for forventninger til undervisningsmetoder og interaksjonsmønstre, faglig forståelse, læring, oppmøte, motivasjon og mestringstro. Internasjonale faglærere opplever stress og lav mestring knyttet til krav om undervisning på norsk. Deres forsøk på å løse dette ved å snakke en blanding av norsk og engelsk, gjør vondt verre. Internasjonale og norske studenter strever med å forstå fagbegreper og faginnholdet. Faglærere og studenter har forskjellige forventninger til pedagogikken og studenter velger bort klasserommet til fordel for egenstudier der de fungerer som stillas for hverandre. Analysen er forankret i møtet mellom behavioristisk og kognitivistiske læringssyn og sosiokulturelle teorier, inkludert teorier om språkbarrierer i læring med spesiell vekt på Vygotsky, Cummins, og Sweller, interkulturell kommunikasjon med spesiell vekt på Hofstede og Hall, interkulturell pedagogikk spesiell vekt på Dervin, språkbarrierer som endrer klassedynamikk og makt med spesiell vekt på Bourdieu og «skjult curriculum» av Snyder, fremmedspråkangst og -stress med Horwitz og Evenstad, stillasbygging av Engh og til slutt motivasjon og mestring med spesiell vekt på henholdsvis Deci og Ryan og Bandura. Rapporten identifiserer sju sentrale tematiske områder og peker på behovet for institusjonell støtte til både lærere og studenter slik at lokale tiltak i institutter kan gjennomføres. På bakgrunn av funnene foreslås to tiltak: (1) språk- og pedagogisk støtte for internasjonale faglærere, inkludert veiledningstimer og "test på meg"-assistenter, og (2) faglig og språklig støtte for internasjonale studenter gjennom skrivehjelp og etter-forelesnings-veiledning. Tiltakene har som mål å fremme inkludering, bedre læringsutbytte, økt trygghet for alle og mindre frafall i et stadig mer flerkulturelt utdanningsmiljø.
Copyright (c) 2025 Mariann Nordal, Solveig Beyza Narli Evenstad http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Internationalisation in Norwegian Health and Social Care Curricula – a Document Analysis
The purpose of this study was to examine the rationale for internationalisation, and how Norwegian goals for internationalisation are expressed in relevant White Papers, regulation on a common national curriculum for health and social care studies, the Norwegian national regulations for education programmes and curricula for these education programmes at the Western Norway University of Applied Sciences. The study employed qualitative, descriptive and explorative content analysis. Norwegian government guidelines clearly emphasise the need for integrating internationalisation into higher education. The Norwegian national regulations for health and social care education hardly use terms such as internationalisation, but the Western Norway University of Applied Sciences still follows up relevant White Papers. Focus such as cultural competence can be seen as an interpretation of internationalisation, and partly bridge the gap between different policies. This gap, however, should be an issue that should be addressed in future national regulations for health and social care education.
Copyright (c) 2025 Bente Kvilhaugsvik, Synnøve Hofseth Almås, Unni Margrethe Uren Aasen http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
This article examines experiences and didactic adaptations associated with implementing The Extended Classroom in the master's program in public health nursing at UiT The Arctic University of Norway. The Extended Classroom is a hybrid teaching model that integrates physical and digital instruction across specially designed class rooms, enabling real-time interaction between educators and students across campuses. This approach is particularly suited for decentralized education programs and a student population requiring flexible and regionally accessible solutions. The article explores how The Extended Classroom can address recruitment challenges in Northern Norway by contributing to the education of public health nurses in the region. We reflect on how the combination of physical and digital teaching, digital learning resources, and fully digital teaching creates a holistic learning experience. This is especially critical in practical professional education such as public health nursing, where relationship-building, communication, and reflection are central components. Additionally, we discuss the limitations of fully digital instruction and highlight how The Extended Classroom promotes a sense of community, dialogic learning, and student engagement. Teaching methods such as flipped classroom, learning pathways in the Canvas learning platform, and varied assessment forms are described as strategies to promote critical thinking and long-term professional development. Finally, we emphasize that The Extended Classroom is not a resource-saving initiative but rather a flexible teaching model requiring continuous evaluation and adaptation. Through revisions of the curriculum and course structure, the master's program in public health nursing has been adapted to provide students with a cohesive learning experience. This approach ensures inclusive education, strengthens professional growth, and contributes to sustainable educational solutions that meet the evolving needs of the healthcare sector.
Copyright (c) 2025 Runa Anneli Andersen, Berit Evenstad, Hilde Laholt, Lars Øie, Julia Thuve Hovden http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Mastery learning: How can you as a teacher design and deliver a student-paced course?
The course IT1001 at the NTNU uses mastery learning with a series of modules that each student can take according to their own pace and ambition level. The course has received positive response from the students. To what extent can a similar course design be appropriate for other courses in various disciplines? The design of IT1001 is used as an example, but different subjects can have different needs, and there are many design alternatives within what may be labelled "mastery learning". The article tries to address the following questions: (1) Why use mastery learning? (2) What choices does the teacher have concerning the design of a course with mastery learning? (3) What is a purposeful process when develo+ping such a course? As the article indicates, there are many possible course designs within the broad concept of mastery learning, and each teacher must find a design suitable for their course. It is important to find a design which can be handled within available time and resources both for students, teachers, and tech/admin staff, and it is a good idea to involve students already in an early stage of planning the course.
Copyright (c) 2025 Guttorm Sindre, Gabrielle Hansen http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Hvordan kan dialogen i veiledningssamtaler fremme refleksjon og profesjonell utvikling hos fagskolelærere?
I denne artikkelen undersøker jeg hvordan veileders bevissthet om bruk av verbal og ikke-verbal kommunikasjon – som lytting, stillhet, kroppsspråk og spørsmålsstilling – kan åpne for refleksjon og læring i dialogen. Jeg forstår veiledningssamtalen som en dialogisk virksomhet, der veileder og veisøker sammen utforsker praksiserfaringer, perspektiver og handlingsalternativer. Artikkelen baseres på en kvalitativ analyse av en veiledningssamtale med en nyansatt fagskolelærer. I samtalen anvender jeg som veileder aktiv lytting, åpne spørsmål og stillhet som strategier for å støtte veisøkers refleksjon. Resultatene viser hvordan et bevisst forhold til disse strategiene kan katalysere lærers refleksjon, og det framkommer hvordan dialogen i veiledning kan bidra til en gjensidig læringsprosess mellom veileder og veisøker. Veilederkompetanse har betydning for kvaliteten i veiledning, og veiledere bør være oppmerksomme på hvordan bruk av stillhet, spørsmål og lytteevne kan skape en god dialog som bidrar til refleksjon, læring og utvikling.
Copyright (c) 2025 Siri Rutlin Harildstad http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Undervisning som engasjerer: Erfaringer og refleksjoner fra studentinvolvering i undervisningsutvikling
Gjennom en students-as-partners-tilnærming til samarbeid mellom studenter og ansatte har studenter bidratt aktivt i utvikling og evaluering av undervisningen på fysikkstudiene ved NTNU. Svar fra en spørreundersøkelse blant fysikkstudenter viser at et flertall av studentene ønsker aktive undervisningsformer og tydelige læringsmål for å øke læringsutbyttet og motivasjonen. Dette understrekes også av forbedringsforslag som ble diskutert i en workshop med instituttets ansatte. Her ble det diskutert hva den enkelte underviser selv kan gjøre med undervisningen, og hvilke tiltak som krever institusjonelle endringer.
Copyright (c) 2025 Trine Højberg Andersen, Mie Helene Tjøtta Davies , Stella Kirkvold http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Portfolio Assessment in Physiotherapy Education
This article examines the implementation of portfolio assessment as both an educational and examination method within the physiotherapy program at UiT The Arctic University of Norway. Selected to enhance students' learning processes, portfolio assessment also aims to provide a fairer evaluation of both the extent and depth of knowledge. The integration of portfolio assessment into the second year of education is structured through three learning phases: The formative work phase, the selection and reflection phase, and the summative assessment phase. In the first phase, spanning nearly the entire academic year, students develop a working portfolio with written assignments linked to course learning outcomes. These assignments encompass various text genres, including academic papers, reflection texts, and patient reports. The second phase is brief, focusing on the development of a summative assessment portfolio, where students refine selected assignments and reflect on their learning journey. The third phase culminates in an oral examination, where students defend and elaborate on their learning outcomes based on the final portfolio. The article reflects on experiences with portfolio assessment, highlighting challenges such as students' reading and writing practices, the integration of artificial intelligence, and feedback quality. It underscores that portfolio assessment facilitates shifts in focus—from product to process, from performance to learning, and from external evaluation to self-assessment—thereby fostering deep learning and critical reflection. Potential modifications are discussed to enhance the learning potential of portfolio assessment, such as improving feedback practices and increasing emphasis on peer and self-assessment. The article highlights that portfolio assessment, when combined with oral examination, is valuable in physiotherapy education, but requires ongoing adaptation to address challenges posed by Generative Artificial Intelligence and the changing patterns of student study habits. Through a dynamic and forward-thinking approach, portfolio assessment can continue to cultivate students' capacity for independent thinking and learning.
Copyright (c) 2025 Beate Ytreberg http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Denne praksisfortellingen har som formål å beskrive erfaringene med gjennomføringen av en digital mentoropplæring med webinarer, rettet mot helsepersonell i kommunehelsetjenesten. Hovedmålet med opplæringen var å styrke mentorrollen, og hensikten med webinarer var å utvikle mentorenes handlingskompetanse i veiledning gjennom øving og refleksjon. Mentorene ble rekruttert av sine ledere og hadde ansvar for å veilede kolleger på arbeidsplassen, og dermed bidra til kompetanseutvikling på arbeidsplassen. Den teoretiske forankringen for opplæringen var basert på konstruktivistiske, sosiokulturelle og konnektivistiske læringsprinsipper. Konstruktivismen fremhever læring som en erfaring- og refleksjonsprosess, mens sosiokulturelle perspektiver understreker betydningen av læring i et fellesskap. Konnektivismen vektlegger hvordan digital teknologi kan støtte nettverksbasert læring. Disse prinsippene la grunnlaget for utviklingen av opplæringen, som gjennom digitale verktøy skapte fleksible læringsmuligheter, uavhengig av tid og sted. Resultatene fra pilotprosjektet indikerer at mentorene opplevde økt trygghet i rollen som veileder gjennom praktisk trening. Webinarene fungerte som en viktig arena for refleksjon og erfaringsutveksling, og bidro til både personlig og faglig utvikling. Mentorene rapporterte også at opplæringen var tidseffektiv og enkel å gjennomføre fra arbeidsplassen, noe som antyder at digital læring kan være et verdifullt supplement til mer tradisjonelle opplæringsformer. Konklusjonen er at digital mentoropplæring har potensial til å utvikles som en nasjonal modell for kompetanseheving i helsesektoren. Gjennom praktisk trening, fleksibilitet og bruk av digitale verktøy kan denne opplæringsformen bidra til både faglig utvikling og økt trivsel blant ansatte. Praksisfortellingen anbefaler en videre utvikling av digitale mentoropplæringstilbud, som også kan tilpasses andre sektorer.
Copyright (c) 2025 Lucie Furulund, Unni Høsøien http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Interprofessional Collaboration in the Development of Digital Learning and Teaching Resources in Health Sciences
The article describes the development of interprofessional digital teaching resources within the bachelor's programs in nursing and occupational therapy. With a background of increased focus on interprofessional collaboration and the importance of digital competence in the common framework plan for health and social care education, it describes teacher collaboration across two professions. The project also includes student involvement. In the collaboration, the digital learning tool H5P was used in the development of interactive teaching on welfare technology. The article highlights what can promote educators' digital competence and the significance of interprofessional collaboration in the development of digital learning resources. The teacher collaboration is discussed in light of theories on communities of practice and the factors that can influence the successful development of student-active teaching resources. In the project, it was identified that a common starting point for interprofessional collaboration between occupational therapy and nursing, based on shared learning outcome descriptions, was significant for the collaboration. The collaboration provided a safe arena for knowledge sharing and inspired the development of joint digital learning resources, and the participants' engagement and mutual respect for each other's fields contributed to idea exchange and the development of these resources.
Copyright (c) 2025 Nina Cheetham, Rita Jentoft, Rigmor Furu http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Fra kunnskap til ferdigheter - erfaringer med emnerevisjon i samarbeid med arbeidslivet
SAMMENDRAG: Relevans er et viktig kvalitetsmål innen høyere utdanning og omhandler hvorvidt undervisningen som leveres møter behovene i arbeidslivet. I 2022 ble det gjennomført en omfattende revisjon av valgemnet «Kosthold og ernæring for barn» på bachelorgraden i ernæring ved Oslo Nye Høyskole. Målet med revisjonen var et mer praksisnært og arbeidsrelevant emne for ernæringsstudentene. I tillegg til å inkludere kortvarig praksis, ble en rekke aktører fra arbeidslivet invitert med for å gi innspill til hva uteksaminerte kandidater bør kunne for å jobbe med mat og kosthold til barn i eksempelvis barnehage og skole. Studenter ga og innspill. Dette arbeidet dannet grunnlaget for revisjon av emnet. I prosessen ble det avdekket flere nye tema og en rekke av læringsutbyttebeskrivelsene ble endret. Arbeidskrav og vurderingsform ble likeledes endret. Å involvere arbeidsliv og studenter i revisjonsprosessen på denne måten var svært lærerikt. Det fremgikk tydelig gjennom innspillene at generiske ferdigheter er verdsatt i arbeidslivet. Det å kunne anvende kunnskap for å løse utfordringer, ha en forståelse for settingen du skal jobbe i og å kunne jobbe tverrfaglig, utgjør betydningsfull kompetanse.
Copyright (c) 2024 Ella Marie Heyerdahl, Ulrike Liisberg http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Å fremme studentmotivasjon gjennom digital omvendt undervisning
ABSTRACT: Online studies are rapidly expanding in higher education, yet issues such as loneliness and high dropout rates are being reported. Student motivation has been linked to the completion rates of online studies. The self-determination theory is a recognised motivation theory with solid empirical support for its recommendations on how to enhance student motivation. In recent years, the theory has been increasingly explored within online higher education, with support found for several key assumptions. Flipped classroom is a flexible teaching model that has shown a connection to increased student motivation when implemented in a physical context. The teaching model is becoming increasingly popular in higher education and can also be offered completely digitally. In this model, the information transfer occurs before the teaching session, while the session itself is dedicated to collaborative active learning activities that require higher-order thinking. In this article, I will discuss, based on the self-determination theory, whether digital flipped classroom can be used to enhance student motivation. My own flipped classroom approach for online students in a Developmental Psychology course will serve as an illustrative example. The student evaluation showed high satisfaction, but attendance was low from the first session. I will discuss whether investing resources in an attempt to enhance student motivation can be justified if it only reaches a smaller proportion of the students.
Copyright (c) 2024 Helga Fjærvoll http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Students’ Perspectives on Active Learning and Learning Sequences in Enterprise Architecture Modelling
Enterprise Architecture Modelling is about understanding organisational situations which often do not have a definitive formulation, with a right or wrong solution and involves understanding the different perspectives of an enterprise, such as its goals, processes and Information Technology, and how they relate and affect one another. It is often described as dealing with a “wicked problem” and teaching Enterprise Architecture Modelling has many challenges. One of the teaching and learning approaches for teaching such subjects is Active Learning. In this paper, we describe how Active Learning and a sequence of learning activities have been used in a Masters level Enterprise Architecture modelling course. The research questions addressed in this paper are i) What are the students’ perspectives on active learning tasks such as student presentations and peer feedback? and ii) Can sequences of active learning tasks be beneficial for students learning Enterprise Architecture modelling? The results from the study show that the students perceive the learning activities as positive.
Copyright (c) 2024 Sobah Abbas Petersen http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
There is an expectation that teacher education programs train teachers who can conduct practical, relevant, and inquiry-based teaching. One measure that can contribute to this is to provide pre-service teachers with experiences and opportunities to reflect on the use of digital learning resources. In this article, we describe the development and testing of a digital resource about the Periodic table for inquiry-based learning about the nature of science (NOS). A survey suggests that pre-service teachers see the benefit of being able to use such a resource in schools. In this article, we provide some concrete suggestions on how the resource can be used for reflective teaching in teacher education.
Copyright (c) 2024 Unni Eikeseth, Annette Lykknes http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Development of the course BINT3005 Internship in business administration
Denne rapporten er et ledd i gjennomføringen av Uniped. Den studerer hvordan et nytt emne, Internship i økonomi og ledelse, er iverksatt og potensielt kan videreutvikles slik at ønsket om «praksisrelevans» følger side om side med pedagogisk og fagspesifikke standarder for et universitet. Grunntanken bak emnet er å stimulere til kritisk tenkning for å bli en økonom, samt legge til rette for livslang læring gjennom å forstå hva erfaringslæring er. Sentralt i utviklingen av emnet er å innhente synspunkter fra studenter, kolleger, forskningen samt egne erfaringer. Dette er kombinert med en spørreundersøkelse som triangulerer studentenes og virksomhetens oppfatning av årets gjennomføring av emnet. Emnet evalueres meget godt. Resultatene skal tolkes med varsomhet, men det er uansett opparbeidet et rammeverk for kontinuerlig utvikling av emnet. I tillegg kan den beskrevne innfallsvinkelen være til generell inspirasjon til utviklingen av andre emner.
Copyright (c) 2024 Terje Berg http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Logging med micro:bit, en måte å integrere programmering i naturfag.
Practical work is an important part of science. Programming is becoming an increasingly important tool in practical work, also for people who work with natural sciences. As part of the training and to support the introduction of Fagfornyelsen in schools, Micro:bit has been distributed throughout Norway and all levels of primary school, partly also in upper secondary education. In this article, we describe a teaching plan that shows how you can use Micro:bit to collect data and create measurement series, an important part of science research and practical work.
Copyright (c) 2024 Torunn Smevik, Arne Stormo http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Mikropraksis for nettstudenter - et verktøy for økt arbeidsrelevans
Med økt krav til fleksibilitet i studiene og digital omstilling i utdanningssektoren, er det behov for å finne innovative metoder for arbeidsrelevans i fleksible utdanninger. Det er i den sammenheng viktig at utdanningsinstitusjoner legger til rette for at nettstudenter knytter kontakt med arbeidslivet. I denne artikkelen presenterer vi en modell for kortvarig praksis, utviklet i prosjektet "Arbeidsrelevans i fleksible studier - utforsking av mikropraksis for nettstudenter i ernæring". I prosjektet gjennomførte nettstudenter ved Oslo Nye Høyskole 3-4 dager praksis i en lokal barnehage eller skolefritidsordning/aktivitetsskole der de bor. Gjennom kortvarig praksis fikk studentene en reell case som ga utgangspunkt for både læringsaktiviteter og vurdering i emnet. De kartla mat og måltider og vurderte dette opp mot faglitteratur, gjennomførte mat- eller måltidsrelaterte aktiviteter med barn, og leverte et studentbidrag i form av en faglig presentasjon og et oppskriftshefte til praksisstedet. Veiledning foregikk digitalt og i regi av høyskolen. Studentene møttes i webinarer, hvorav to var obligatoriske og inkluderte refleksjonsgrupper med andre medstudenter. Evaluering viser at både studentene og ansatte ved praksisstedene var fornøyde med mikropraksis, og studentene opplevde et økt læringsutbytte. Den kortvarige praksisen opplevdes som lite ressurskrevende både for praksisstedene og høyskolen. Mikropraksis kan være et nyttig verktøy for å øke arbeidsrelevans for nettstudenter.
Copyright (c) 2024 Ella Heyerdahl, Evelina Svensson, Steinunn Bachmann Josteinsdottir, Elin Lund Transeth, Ulrike Liisberg http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Revealing the secret behind the innovative «One-video- fit for all» method in education
This article delves into the innovative use of seamless branching videos in higher education, focusing on courses at the Norwegian University of Science and Technology (NTNU) in 2023. Seamless branching videos create personalized learning journeys, allowing students to interact with content that adjusts to their unique needs. This method notably boosts engagement and understanding, especially in intricate subjects like mathematics. The incorporation of AI technologies further refines the flexibility and effectiveness of these educational tools for future advancements. Our research indicates that seamless branching videos not only enhance traditional teaching methods but also present new challenges for educational implementation. The article offers insights into how these videos can revolutionize educational experiences and provides practical advice for educator’s interested in adopting this technology. By outlining the benefits and overcoming potential obstacles, our goal is to make it easier for educators to embrace this innovative approach to enhance their teaching methodologies.
Copyright (c) 2024 Tonje Jin http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Planbussen: problem-, prosjekt- og praksisbasert læring og undervisning (P3BL)
I denne artikkelen deler vi av våre erfaringer og perspektiver fra “Planbussen”, et masteremne i stedsutvikling og –planlegging ved det femårige masterprogrammet i arkitektur (NTNU). I teksten redegjør vi for omstendighetene rundt emnets tilblivelse, og hvordan Planbussen stiller seg i henhold til annen undervisning og pedagogikk ved arkitekturutdanningen ved NTNU. Ved bruk av det vi har valgt å beskrive som en problem-, prosjekt- og praksisbasert læring og undervisning (P3BL, en videreutvikling av problembasert læring (PBL)) får studentene i emnet erfart hvordan de kan bruke sin opparbeidede kunnskap og kompetanse (teori) innenfor arkitektur, stedsutvikling og planlegging under reelle forhold og i en virkelig, fysisk og stedbunden situasjon (praksis). Gjennom feltarbeider får studentene selv erfart hvordan de kan interagere med omgivelsene sine, og blir trent i å bruke, teste og utvikle varierte metoder og verktøy for kommunikasjon og formidling av eget fag og prosjekter til andre. Ved å ha en åpen og holistisk tilnærming til stedenes faktiske og reelle problemer, utfordringer og uforutsigbarheter mener vi at studentene i større grad blir rustet for den virkeligheten og konteksten de senere kommer til å arbeide innenfor. Samtidig vil erfaringer fra praksis føre til at de opparbeider seg en ny forståelse av eget fag, utdanning og den mulige fremtidige rollen som arkitekt og planlegger. Gjennom emnet får studentene mulighet til å utvikle prosjekter og løsninger på de utfordringene som de selv avdekker, og slik kan de ikke kun påvirke, men også bidra til å forme, sin egen utdanning. Med Planbussen som eksempel argumenterer vi for de mulige fordelene og gevinstene en problem-, prosjekt- og praksisbasert læring og undervisning kan ha på universitets- og høyskolenivå, og hvilken relevans og nytte dette kan ha for samfunnet og andre aktører. Vi argumenterer også for at studentene, ved å samarbeide og interagere med lokalbefolkningen, kan fremme og komme med andre syn, innspill og perspektiver på bærekraftdiskusjonen, og at prosjektene slik oppnår en høyere grad av brukbarhet og relevans.
Copyright (c) 2024 Erik Frydenlund Hofsbro, Markus Schwai http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
What's in it for me? Om transaksjon av tjenester for å få fart på praksissamarbeidet
Hva kan UH-sektoren tilby arbeidslivet for å stimulere til et tettere samarbeid om praksisplasser? Denne artikkelen har til hensikt å peke på prakisbedriftenes egne forslag. Vi ser på konteksten i Norge sammenlignet med lenger sør i Europa. Skoler i land vi liker å sammenligne oss med har en annen tilnærming til praksissamarbeid og en større administrativ rigg.
Copyright (c) 2024 Ingvil Lid Schow http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Using games and simulation to enchance learning
In recent years, there has been a significant increase in the emphasis on student-centred active learning in higher education. One effective way to enhance student engagement is through the use of serious games. Unlike traditional games, which focus mainly on entertainment, serious games are designed to achieve educational objectives such as imparting knowledge, providing interactive training, and more. This paper shares experiences of games and simulations to enhance learning in TBA4157, “Project-Based Production,” a course taught in the third year of the integrated master’s program in civil engineering at the Norwegian University of Science and Technology. It highlights the effectiveness of these tools in helping students understand core theoretical concepts and in fostering long-term knowledge retention. The insights gained from conducting digital games during the COVID-19 pandemic underscored the superiority of physical, in-person games, despite the current trend toward digitalization. The paper examines the limitations of traditional lectures and advocates for integrating games and simulations as superior teaching tools, advocating for a shift toward more interactive and engaging methods in future course delivery.
Copyright (c) 2024 Frode Drevland http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
I dette arbeidet presenteres et øvingsopplegg hvor lyttesirkel er brukt som samtale- og læringsverktøy i den hensikt at uerfarne lyttere skal oppleve økning i lytteforståelse og utvikling av lytteferdigheter. Datainnsamlingen ble utført ved to ulike spørreskjemaer. Et skjema ble brukt etter hver av to gjennomførte lyttesirkler, et annet skjema ble knyttet til en oppfølgingssamtale en tid etter avsluttet øvingsopplegg. Resultatet fra øvingsopplegget viser økning i studentenes lyttebevissthet og lyttekunnskap, lytteferdigheter og forståelse for lytterollen. Studentenes motivasjon til å videreutvikle egne lytteferdigheter framkommer også tydelig. Resultatet fra oppfølgingssamtalen viser økt innsikt hos studentene når det gjelder hvor viktig lytting er, at lytting kan være krevende og utfordrende, og at lyttesirkel kan brukes hvor som helst og har stor nytteverdi som samtale- og læringsverktøy.
Copyright (c) 2024 Ingrid Cathrin Nordli http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
ThiGro®- Et digitalt refleksjonsspill for en god studieoppstart?
I denne artikkelen redegjør jeg for hvordan nye studenter i høyere utdanning opplevde å spille det digitale refleksjonsspillet ThiGro® - «Ny student» i onboardingsprosessen til høyere utdanning. Jeg ønsket å finne ut av hvordan spillet bidro til økt refleksjon, problemløsning og karrierelæring hos studentene knyttet til temaene: økonomi, studieformer, nettverksbygging og fritid. I tillegg undersøkte jeg hvordan studentene opplevde at spillet bidro som et verktøy for å fremme inkludering, kommunikasjon og samhandling mellom studentene. Metodegrunnlaget bygger på studentenes svar av et anonymt nettskjema med kvalitative og kvantitative spørsmål og en pedagogisk observasjon jeg gjennomførte av en studentgruppe som spilt spillet. I min analyse drøfter jeg sammenstillingen av resultatene fra disse to metodene opp mot min problemstilling og forskningsspørsmål i lys av tidligere forskning og teorier på fagfeltet. I drøftingen belyser jeg i tillegg hvordan undervisere i høyere utdanning kan nyttiggjøre seg resultatene og funnene når de skal planlegge sitt læringsdesignet for nye studenter i onboardingsprosessen til høyere utdanning. I artikkelen redegjør jeg i tillegg for utviklingen av spillportalen ThiGro® og hva hensikten med å spille spillet er.
Copyright (c) 2024 Sonja Susnic http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Bruk av metoden LEGO® SERIOUS PLAY® i undervisning
LEGO® SERIOUS PLAY® (LSP) er en metode som brukes innen ulike sektorer i arbeidslivet for å fremme samhandling, læring og innovasjon (McCusker, 2014). Metoden er også brukt i høyere utdanning for sosial integrasjon; studenters evne til å samarbeide godt i team (Martin-Cruz et.al, 2022), og utvikle kompetanse som kreativitet og problemløsning hos studenter (McCusker, 2014; Dann, 2018). Det er imidlertid lite forskning, eller praktiske eksempler på bruk av LSP i undervisningen i en norsk kontekst. I denne artikkelen presenterer vi en case der LSP ble brukt i undervisningen ved Høyskolen Kristiania. I caset viser vi hvordan LSP ble brukt 1) for å fremme sosial integrasjon, og etablere gode team og 2) hvordan LSP ble brukt i et faglig arbeid med begrepslæring. Videre skal vi presentere resultatene fra et evalueringsskjema som ble sendt ut til studentene i etterkant av økten. Vi avslutter med å diskutere noen praktiske implikasjoner for bruk av metoden LSP for å fremme faglig og sosial integrasjon blant studenter. Slik håper vi å inspirere kolleger i UH-sektoren til å utvide verktøykassa med flere innovative og studentaktive metoder.
Copyright (c) 2024 Camilla Solbakken http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Kan kun fysisk undervisning til førsteårsstudenter være et kinderegg med bedre karakterer, økt oppmøte og bedre trivsel og psykisk studenthelse som resultat?
Studenter sliter med opplevelse av ensomhet og 1/3 av studentene oppfyller kriteriene for en psykisk lidelse, særlig depressive episoder. Førsteårsstudentene sliter mest. Digital undervisning har økt markant fra før coronatiden. Det samme har opplevelsen av ensomhet og psykiske lidelser blant studenter. I ett førstesemesteremne i bachelorstudiet i marin logistikk og økonomi ved høgskolen i Molde ble undervisningen kun gitt fysisk. Dette hovedsakelig for å få flere studenter til campus og klasserom. Det ble det sett på om oppmøtegrad i forelesningene og også resultater fra videregående skole hadde innvirkning på karakterer gitt til eksamen i emnet. Det ble også sett på hvordan alder på studentene påvirket karakterer og også hvordan overgangen fra videregående skole til høgskole ble opplevd i forhold til alder. Resultatene viste at større oppmøtegrad gav signifikant bedre karakterer og at bedre karakterer fra videregående skole også var positivt korrelert med bedre karakterer i dette emnet. Videre så en at overgangen til høgskole for de studentene som kom rett fra videregående skole opplevdes større enn for eldre studenter. Studentene var fornøyde med emnet. Forelesninger ble ikke lagt ut digitalt – og studentene gav ikke utrykk for at de savnet dette.
Copyright (c) 2024 Øystein Klakegg http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Mulighet for læring mellom arbeidsliv og utdanning for sosionomstudenter
Tema for denne artikkelen er hvilke muligheter for læring som ligger i veksling mellom utdanning og arbeid for sosionomstudenter. Studien bygger på en survey som ble gjennomført blant førsteårsstudenter i to studentkull og intervjuer med fire studenter i et senere førsteårskull. Funnene ses i lys av koherensbegrepet og ulike læringsmekanismer. Studentenes veksling mellom jobb og studier bidrar til kobling mellom teoretisk og praktisk kunnskap og til å skape meningsfulle sammenhenger mellom disse læringskontekstene. Nøkkelord: Studier, utdanning, arbeid, læring, koherens, grensekryssing
Copyright (c) 2024 Janne Kristin Tangen http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
La kvar student velje sitt eige tempo: Meistringslæring i intro programmering
Meistringslæring går ut på å dele eit emne opp i mange små modular, som kvar for seg skal vere overkomelege. Studenten må så vise meistring av den første modulen før hen går vidare til neste. Med eit slikt opplegg kan kvar student få velje sitt eige tempo og ambisjonsnivå gjennom pensum, heller enn at alle studentar blir forventa å halde same tempo slik det gjerne blir i emne bygde opp rundt ein plenums serie av førelesingar eller liknande opplegg med ein fast plan veke for veke. Hausten 2023 blei eit emne med design basert på meistringslæring køyrt i intro programmering for studentar på lektorutdanning i realfag ved NTNU. Kvar student kunne velje sitt eige tempo og ambisjonsnivå i ein meistringsstige som inneheldt ein serie med testar i parallell med eit individuelt prosjekt. Testane hadde høg transparens, med treningstestar som matcha dei teljande testane. Opplegget resulterte i høg gjennomføring, men karaktersnittet vart lågt. Studentane var for det meste nøgde med emnet, sjølv om det også var somme aspekt ved det som var mindre tilfredsstillande. Artikkelen presenterer resultat frå ei spørjeundersøking, og diskuterer korleis emnet kan gjerast betre neste gong. Mot slutten presenterer vi også nokre refleksjonar for andre som kunne vere interesserte i å prøve ut meistringslæring, anten det skulle vere i programmering eller heilt andre fag.
Copyright (c) 2024 Gabrielle Hansen, Guttorm Sindre, Guri Sivertsen Korpås, Joakim Pettersen Vassbakk http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Geomatics Field Course for Norwegian Civil Engineers: A Norway-Canada Collaboration
This paper presents a proposal for integrating a Geomatics Field Course into the Civil Engineering program at the Norwegian University of Science and Technology (NTNU) in Gjøvik. The Geomatics Field Course is specifically designed to meet the changing demands of the engineering industry by providing students with applied experiences and a broader perspective of social and environmental implications. Although the current geomatics program at NTNU in Gjøvik is based on a solid theoretical foundation and a practical focus, pedagogical innovations are needed to further enhance students' skills, promote cross-disciplinary learning, and provide diverse insights into geomatics issues. This paper outlines the rationale, structure, and critical considerations for the implementation of the Geomatics Field Course. The strength of the current geomatics program at NTNU in Gjøvik includes a structured curriculum, practical relevance, and integrated components. There are opportunities for improvement including broadening practical experience, developing soft skills, and further collaboration with industry partners. To address these issues, the paper draws on the joint field course experiences held with the University of Winnipeg; experiences which highlighted the benefits and considerations of project-based learning and multi-disciplinary teamwork. The proposed Geomatics Field Course aims to fill current gaps in the curriculum and provide students with an intensive learning experience that builds on their knowledge and skills from the previous year of study. The course will emphasize project management, extensive field experience, soft skills development (including communication and teamwork), and complex problem-solving. While acknowledging the challenges associated with implementing a field course, such as scheduling and cost, the authors strongly emphasize the need for such a program to increase students' career readiness. Furthermore, it is suggested that the proposed course approach, which combines project-based learning and international collaboration, could serve as a model for other engineering programs in Norway.
Copyright (c) 2023 Vilma Zubinaite, Joni Storie, Rune Strand Ødegård , Christopher David Storie, Sverre Stikbakke, Christopher Henry http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Dagens kunnskapssamfunn stimulerer helse- og sosialfaglige profesjonsutøvere til å lære gjennom hele sin yrkeskarriere, for på den måten å bidra til utvikling og bruk av ny kunnskap på respektive fagområder. Høyskoler og universiteter tilbyr masterstudier, og skolerer vitenskapelig ansatte til å veilede masterstudentene. Dette essayet er skrevet i forbindelse med et kurs i veiledning på masternivå i Høgskulen på Vestlandet (HVL) våren 2023. Eksempelet essayet tar som utgangspunkt illustrerer at en del av dagens masterstudenter er voksne, med mange forpliktelser og aktiviteter i livene sine. Masterstudiene kan være noe de gjør i tillegg til heltidsstillinger og familieliv. I essayet blir det reflektert rundt praktisk og pragmatisk bruk av veiledningsteori, -metoder og studentenes eget ansvar midt oppe i denne travelheten, og der veileder i tillegg gjerne må legge til rette for fleksibilitet og veiledning via avstand.
Copyright (c) 2023 Bente Kvilhaugsvik http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0